Alue ja Ympäristö
type: channel
description: Alue ja Ympäristö on vertaisarvioitu tiedelehti, joka julkaisee laajasti aluetieteen ja yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen alle sijoittuvaa tutkimusta. Lehti on ilmestynyt säännöllisesti vuodesta 1971 alkaen, ensimmäiset 20 vuotta Aluesuunnittelu-nimisenä ja vuodesta 1991 lähtien nykyisellä nimellään. Lehden kirjoittaja- ja lukijakunta koostuu useiden tieteenalojen tutkijoista, opiskelijoista, työssään ympäristötietoa tarvitsevista ja muista kiinnostuneista. Alue ja Ympäristö on suomenkielinen, mutta julkaisee myös muun kielisiä suomalaiseen tieteelliseen keskusteluun kiinnittyviä tekstejä harkinnanvaraisesti. Lehden tavoitteena on kriittisen, teoreettisesti motivoidun ihmismaantieteen, aluetieteen ja yhteiskunta- ja ihmistieteellisen ympäristötutkimuksen tieteellisten keskustelujen saavutettavuus sekä suomenkielisen käsitteistön kehityksen tukeminen. Lehti julkaisee vertaisarvioituja artikkeleita ja katsauksia sekä monenlaisia muita kirjoituksia, kuten lektioita, kirja-arvioita ja vapaamuotoisempia epifyytti-tekstejä. Alue ja Ympäristö -lehti noudattaa ns. timanttista avoimen julkaisemisen mallia: lehti ei peri maksuja kirjoittajilta ja julkaistut tekstit ovat välittömästi avoimesti saatavana tiedelehtien Journal.fi-palvelussa. Lehti saa tiedelehtitukea Tieteellisten seurain valtuuskunnalta (TSV) ja on mukana Suomen tiedekustantajien liiton toiminnassa. Alue ja Ympäristö käyttää TSV:n vertaisarviointitunnusta, joka kertoo, että vertaisarviointi on toteutettu kansainvälisen tiedeyhteisön noudattamien laadullisten ja eettisten periaatteiden mukaisesti. Vuonna 2022 Alue ja Ympäristö sai Suomen tiedekustantajien liiton Vuoden tiedelehti -palkinnon.
publisher: Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen seura
language: fi
publication name: Alue ja Ympäristö
issn: 1235-4554
copyright: Artikkelin lähettämisen yhteydessä tekijä hyväksyy sähköisen kustannussopimuksen (avaa linkki ja LUE!). Kustannussopimus kattaa kirjoituksen julkaisun Alue ja ympäristö -lehden paperi- ja/tai verkkolehdessä Open Access -periaatteiden mukaisesti Creative Commons Attribution 4.0 -lisenssillä [https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/]. (huom! muutettu 29.5.2018!) Ehdot antavat kenen tahansa ilman korvausta kopioida teosta ja levittää sitä edelleen missä tahansa välineessä ja muodossa muutettuna tai muuttamattomana edellyttäen että teoksen julkaisemisen yhteydessä ilmoitetaan tekijän tai tekijöiden nimi ja noudatetaan muita lisenssin ehtoja. Tekijänoikeuksista saa lisätietoa Kopioston sivuilta. Alue ja ympäristö on tieteellinen aikakausjulkaisu, joka ei tavoittele kaupallista hyötyä vaan kustannussopimuksen tavoitteena on tunnustaa tekijän moraaliset oikeudet teokseen ja mahdollistaa Alue ja ympäristö -lehden tarjoama tieteellisen tiedon levittäminen niin painetussa muodossa kuin sähköisillä foorumeilla Julkaistujen artikkeleiden metadatan käyttölisenssi on Creative Commons CC0 1.0 Universal (CC0 1.0). Lisätietoa avoimesta julkaisemisesta: •https://portti.avointiede.fi/tutkimusjulkaisut/tiede-avoimeksi-tutkijat-avainasemassa •https://libraryguides.helsinki.fi/oa/lisenssit
items: Puhdasta lunta vai sulaa vettä? Arktis-biopoliittinen tulkinta eläinten hyvinvointilakiin
items: Veden tajun jäljillä: vesityöläisten tarinoita
items: Kamppailu koskista – hydrososiaaliset alueet virtavesipolitiikan käänteissä
items: Tiedonsosiologista pohdintaa yhden päätoimittajakauden lopuksi sekä viisi teesiä yhteiskunnalliseen ympäristötutkimukseen
items: Onko talouskasvun ja ympäristöpaineiden irtikytkennässä onnistuttu? Tapaus Suomi
items: Veden vuosi pohjoisessa perinteessä
items: Ratkaisukeskeisyys nykytilan oireena, ei vastauksena sen ongelmiin
items: Pohjoinen H2O antroposeenin aikakaudella
items: Vaihtoehtojen avaamista vai politiikan määrittelyä? Murrosareenat kestävyysmurroksen edistämisessä
items: Joet eivät tunne rajoja: suomalais-ruotsalaiseen rajajokisopimukseen pohjautuvan yhteistyön oikeushistoria ja nykytoimijoiden näkemykset
items: Kansalaistoimijat yhteistoiminnallisen vesistönhallinnan osallistujina Koitajoen valuma-alueella
items: Leikityt vedet ja luova liittymisen kyky
items: Sisällöllisesti rikas mutta turhauttavan epäyhtenäinen kokoomateos kapitalismiteoriasta
items: Uusia tuulia, ulappoja ja karikoita: suuntia tieteellisen julkaisemisen aalloilla luovintaan
items: Suojeluhyvityksen vaikuttava käyttö ekologisessa kompensaatiossa vaatii muutoksia luonnonsuojelulakiin
items: Paikallisten asukkaiden turvapaikanhakijoita ulossulkeva ja hyväksyvä toimijuus vastaanottokeskuksen toiminnan aikana
items: Planetaarinen terveys Lahden kaupunkisuunnittelussa – lähestymistavan operationalisointi lähiluonnon tarkastelussa
items: Kulttuurin rooli asukkaiden koetulle hyvinvoinnille lähiöissä
items: Toimeentulo monimuotoisella maaseudulla: taidot, suhteet ja merkitykset
items: Uutta tutkimusta geodiversiteetin merkityksestä luonnon monimuotoisuudelle
items: Alue- ja ympäristötutkimuksen seuran muutoksen tuulet
items: Merkitystä etsimässä: ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevien viestien tulkitseminen fokusryhmissä
items: Yhteistoiminnallinen kapasiteetti kalastuksen ja saimaannorpan suojelun yhteensovittamisessa
items: Ahmapolitiikan moraaliset muutospaineet saamelaisessa poronhoidossa Suomessa
items: Saimaannorpan suojelun hyväksyttävyys: kansalaisten näkemykset suojelukeinojen kannatuksen taustalla
items: ”Kyllähän se vähän yllätti” – Tiedontarpeet ja oikeudenmukaisuuden kokemukset tuulivoimasta kahdessa suomalaisessa kunnassa
items: Ruokapakkaamisen kestävyysmurros: kuluttajakansalaisen näkökulma
items: Hautausmaa hyvinvointivaltion lähipalveluna maaseutukylissä
items: Opponent’s statement on the PhD dissertation and the defense of Satu Läheenoja
items: Asiantuntijuus verkon metsäkeskustelussa

Puhdasta lunta vai sulaa vettä? Arktis-biopoliittinen tulkinta eläinten hyvinvointilakiin
type: item
description: Laki eläinten hyvinvoinnista on tullut voimaan 1.1.2024. Se edellyttää, että nisäkkäiden ja lintujen pysyvässä pitopaikassa on oltava jatkuvasti vettä eläimen saatavilla. Tästä on joitakin poikkeuksia. Koska eläinten hyvinvointilaki vaikuttaa biologisiin olentoihin ja niiden elinolosuhteisiin, lakia soveltavat harjoittavat biologisiin olentoihin kohdistuvaa vallankäyttöä eli biovaltaa. Arktisen politiikan strategian mukaan arktiset erityisolosuhteet otetaan huomioon EU-rahoitusohjelmien suunnittelussa ja toimeenpanossa, mutta avoimeksi jää, millä lailla arktiset olosuhteet otetaan huomioon eläinten hyvinvoinnissa. Eläinten on saatava puhdasta juomavettä osana bioturvallista ympäristöä. Tämä toteutuu tehdasmaiseen tuotantoon ja voitontavoitteluun keskittyvässä tehomaataloudessa paremmin kuin vapaana luonnossa elävien tai tarhattujen luonnonvaraisten eläinlajien kasvatuksessa. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tarkastella eläinten hyvinvointilakia, sitä edeltänyttä eläinsuojelulakia, hallituksen esitystä uudeksi eläinten hyvinvointilaiksi, Eläinoikeusjuristit ry:n ehdotusta eläinten perusoikeuksista sekä sidosryhmien lausuntoja uuden eläinten hyvinvointilain kehitysvaiheessa uudella, biovallan ja arktisen alueen erityispiirteet huomioon ottavalla tavalla. Kerätyt tekstiaineistot analysoidaan diskurssianalyyttisin menetelmin, jolloin saadaan näkyviin huolenpidon, luonnon, vedensaannin ja kylmyyden diskurssit. Tutkimus soveltaa biovallan käsitettä toislajisiin ja paljastaa eroja eri eläinlajien tarpeisiin suhtautumisen välillä sekä kertoo käsityksistä, jotka liittyvät eläinten hyvään elämään. Tutkimuksessa ei ole vielä kyetty ottamaan huomioon eri eläinlajeja koskevia asetuksia tarkempine määritelmineen, mikä jäänee seuraavan tutkimuksen tehtäväksi.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: arktinen
  topic: keywords
subject: biovalta
  topic: keywords
subject: laki eläinten hyvinvoinnista
  topic: keywords
subject: vesi
  topic: keywords
subject: eläinlääketiede
  topic: disciplines
creator: Heli Koskinen
rights: Copyright (c) 2025 Heli Koskinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 111
ending page: 126
doi: 10.30663/ay.161604

Veden tajun jäljillä: vesityöläisten tarinoita
type: item
description: Nykyiset teknistaloudelliset ratkaisut ja poliittiset mekanismit ovat toistaiseksi osoittaneet rajallisuutensa vesienhallinnassa. Tarvitaan uudenlaisia tapoja ymmärtää ihmisen ja veden vuorovaikutussuhdetta, vesiympäristössä tapahtuvia muutoksia ja saada aikaan toimintaa, jotta haitallisia ilmiöitä voitaisiin ehkäistä ja korjata. Artikkelin lähtökohtana on oletus siitä, että kaikilla ihmisillä on veden taju, joka rakentuu erilaisten tietämisen, tuntemisen ja tekemisen tapojen kautta ja niiden ympärille. Vesien parissa työskentelevillä veden taju on aivan erityinen ja se ohjaa heidän toimintaansa vesivarojen käyttöön, hallintaan ja vesiensuojeluun liittyen. Tämän artikkelin tavoitteena on esitellä veden tajun moninaisuutta ja pohtia, miten veden tietäminen ja tunteminen sekä veden kanssa toimiminen rakentavat veden tajua erilaisten vesityöläisten keskuudessa. Narratiivista lähestymistapaa käyttäen kuvaamme viittä erilaista työtä luonnonvesien parissa ja tutkimme 1) miten vesityöläiset käyttävät veden tajuaan, 2) miten heidän veden tajunsa kytkeytyvät paikkaan ja yhteisöön, ja 3) miten työ vesien parissa on muuttanut tekijöidensä veden tajua. Artikkelin tulokset auttavat ymmärtämään vesityöläisten vesisuhdetta tunnistamalla erilaisia teemoja, joiden kautta tietäminen ja tunteminen kytkeytyvät tekemiseen. Lisäksi tulokset tuovat esiin sen, miten tieto ja tunteet toimivat tekemisen ajureina, sekä sen, miten veden rooli vaihtelee kussakin työssä – vesi kohteena, kumppanina tai kontekstina – ja siten rakentaa erilaisia veden tajuja.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: narratiivit
  topic: keywords
subject: vesisuhde
  topic: keywords
subject: vesienhallinta
  topic: keywords
subject: rajakäsite
  topic: keywords
subject: ihmismaantiede
  topic: disciplines
subject: ympäristöpolitiikka
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: taide
  topic: disciplines
subject: ekologia
  topic: disciplines
subject: maisema-arkkitehtuuri
  topic: disciplines
creator: Mia Pihlajamäki
creator: Kati Pitkänen
creator: Matti Salo
creator: Taru Peltola
creator: Riikka Latva-Somppi
creator: Kristina Svels
creator: Himansu Mishra
creator: Juha Hiedanpää
creator: Maarit Mäkelä
creator: Katriina Soini
rights: Copyright (c) 2025 Mia Pihlajamäki, Kati Pitkänen, Matti Salo, Taru Peltola, Riikka Latva-Somppi, Kristina Svels, Himansu Mishra, Juha Hiedanpää, Maarit Mäkelä, Katriina Soini https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 6
ending page: 24
doi: 10.30663/ay.161691

Kamppailu koskista – hydrososiaaliset alueet virtavesipolitiikan käänteissä
type: item
description: Tarkastelemme suomalaisen virtavesipolitiikan kahta murrosta, joista ensimmäinen johti koskien suojeluun 1980-luvulla ja toinen vaatimuksiin patojen purkamiseksi 2020-luvulla. Tutkimme näitä käänteitä Itä-Suomessa sijaitsevassa Vuoksen vesistön koillisosassa, ja tarkennamme katseemme kahteen koskialueeseen: Lieksan Ruunaaseen ja Heinäveden Palokkiin. Toisen maailmansodan jälkeen käynnistynyt luonnonvarojen hyödyntämisen suuri kiihdytys näkyi Suomessa muun muassa vesivoimaloiden laajamittaisena rakentamisena. Vesivoimarakentamista jarruttanut virtavesipolitiikan ensimmäinen käänne alkoi paikallisista koskisodista 1950-luvun lopulla päätyen vapaat kosket suojelleeseen koskiensuojelulakiin vuonna 1987. Ruunaan koskien rakentamisen estänyt kamppailu oli yksi koskiensuojelulakiin johtaneista koskisodista. Toinen käänne sai alkunsa vuosituhannen vaihteessa Euroopan unionin uudesta vesipolitiikasta, jossa painotettiin virtojen läpikulkuisuutta ja biodiversiteettiä. Suomen valtio aktivoitui virtavesipolitiikassaan 2010-luvulla rahoittaen virtavesien ennallistamista ja vaellusesteiden purkua. Tämä johti vuosikymmenen lopulta lähtien useiden pienten vesivoimaloiden lakkauttamiseen ja patojen purkuun. Toista käännettä edustaa Palokin voimalaitosta koskeva kamppailu, jossa voimayhtiö on saanut vastaansa laajan joukon koskien palauttamista ajavia tahoja. Tarkastelemme tapauksiamme hydrososiaalisina alueina, jotka muodostuvat ihmistoimijoiden ja ei-inhimillisten toimijoiden vuorovaikutuksesta ja joiden tulevaisuuden hallinnasta ja materiaalisesta olemuksesta kamppaillaan. Kahta hydrososiaalista aluetta ja eriaikaista tapahtumakulkua vertailemalla tutkimme, miten kamppailut vapaiden koskien rauhoittamisesta ja rakennettujen koskien ennallistamisesta muuttavat hydrososiaalisia alueita ja virtavesipolitiikkaa. Selvitämme myös kamppailujen luonteen muutosta viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: hydrososiaalinen alue
  topic: keywords
subject: virtavesipolitiikka
  topic: keywords
subject: koskiensuojelu
  topic: keywords
subject: patojen purku
  topic: keywords
subject: Ympäristöpolitiikka
  topic: disciplines
subject: Yhteiskuntamaantiede
  topic: disciplines
creator: Pertti Rannikko
creator: Jarmo Kortelainen
rights: Copyright (c) 2025 Pertti Rannikko, Jarmo Kortelainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 43
ending page: 66
doi: 10.30663/ay.161031

Tiedonsosiologista pohdintaa yhden päätoimittajakauden lopuksi sekä viisi teesiä yhteiskunnalliseen ympäristötutkimukseen
type: item
subject: Jälkikirjoitus
  topic: section
subject: yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
  topic: keywords
subject: tiedonsosiologia
  topic: keywords
subject: Alfred Schutz
  topic: keywords
subject: yhteiskunnalliset rakenteet
  topic: keywords
subject: yhteiskuntateoria
  topic: keywords
subject: globaali kehitystutkimus
  topic: disciplines
subject: Yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
  topic: disciplines
subject: tiedonsosiologia
  topic: disciplines
creator: Ossi Ollinaho
rights: Copyright (c) 2025 Ossi I. Ollinaho https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 176
ending page: 192
doi: 10.30663/ay.177701

Onko talouskasvun ja ympäristöpaineiden irtikytkennässä onnistuttu? Tapaus Suomi
type: item
description: Irtikytkennäksi (decoupling) kutsutaan kehityskulkua, jossa talouden kasvu ei enää aiheuta niin paljon ympäristöhaittaa kuin aiemmin. Irtikytkentä asettuu välttämättömyydeksi, jos yhtä aikaa tavoitellaan talouskasvua ja ekologista kestävyyttä. Tarkastelemme talouden ja ympäristökuorman irtikytkentää ensin käsitteellisellä tasolla ja sitten empiirisesti, kohteena Suomi. Artikkelin käsitteellisessä osiossa erittelemme erilaisia irtikytkennän lajeja ja niiden toteuttamisen haasteita. Helpompien ja vaikeampien irtikytkennän muotojen analyysi tekee selkeämmin näkyväksi irtikytkennän vaativuuden. Ekologisesti kestävän talouden saavuttamiseksi tarvittava absoluuttinen, pitkäaikainen ja riittävän nopea koko taloutta koskeva irtikytkentä on huomattavasti haastavampi tehtävä kuin kirjallisuudessa esitetyt tapaukset yksittäisen ympäristöhaitan tai yksittäisen talouden osa-alueen irtikytkennästä. Artikkelin Suomea koskevassa osiossa tarkastelemme bruttokansantuotteen irtikytkennän mahdollisuutta luonnonvarojen kulutuksesta ja kasvihuonekaasupäästöistä. Tuloksena esitämme, että luonnonvarojen kulutuksen irtikytkentä vaatisi, että vuonna 2050 käytetystä materiaalista saataisiin 6,6 kertaa enemmän rahamääräistä arvoa kuin vuonna 2022 samalla kun materiaaleja käytettäisiin noin yksi neljäsosa nykyisestä. Vastaavasti kasvihuonekaasupäästöjen onnistunut irtikytkentä vaatisi nettopäästöjen irtikytkentävauhdin kolminkertaistamista. Arviot vahvistavat aikaisemman tutkimuskirjallisuuden havaintoja: talouden kasvun yhdistäminen ympäristökuorman vähentämiseen on mittakaavaltaan suurempi haaste kuin esimerkiksi julkisesta keskustelusta usein välittyy.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: irtikytkentä
  topic: keywords
subject: luonnonvarojen käyttö
  topic: keywords
subject: ilmastonmuutos
  topic: keywords
subject: yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
  topic: disciplines
creator: Tere Vadén
creator: Jussi Ahokas
creator: Tellervo Ala-Lahti
creator: Paavo Järvensivu
creator: Ville Lähde
creator: Tero Toivanen
creator: Jussi Eronen
rights: Copyright (c) 2025 Tere Vadén, Jussi Ahokas, Tellervo Ala-Lahti, Paavo Järvensivu, Ville Lähde, Tero Toivanen, Jussi T. Eronen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 127
ending page: 140
doi: 10.30663/ay.152069

Veden vuosi pohjoisessa perinteessä
type: item
description: Vesistöt ovat toimineet Pohjolassa kulkuväylinä ja tarjonneet merkittävän osan väestön ravinnosta. Niistä kertynyttä kokemusperäistä tietoa on taltioitunut kansanperinteessä moniin sanontoihin, ohjeistuksiin ja nimistöön sekä tuonut inspiraatioita taidemaailmaan. Sään ja ilmaston ennustaminen on ollut tärkeää, sillä katovuodet ja poikkeukselliset luonnonolot pelottavat aiheuttaessaan kurjuutta ja onnettomuuksia. Vesistöt ovat tärkeitä myös maanviljelyn ja teollisuuden vesitalouden takia. Halla, jatkuvat sateet sekä runsas lumentulo ovat mahdollisia tulevan kadon tunnusmerkkejä. Perimätieto luonnosta koskettaa seuraavaa satonäkymää sekä selviytymistä karuissa luonnonoloissa. Se voidaan jaotella aitoon kokemusperäiseen tietoon, auringon vuosikiertoon, kalenteripäivien välisiin yhteyksiin, luonnon lukemiseen ja kansanuskoon. Kokemusperäinen tieto voidaan perustella luonnontieteen avulla. Auringon vuosikierto on säännönmukaista ja kertoo luonnon mukautumisesta muuttuvaan valoon ja lämpöön luoden perusteet ennustamiseen, mutta kalenteripäivien suorat sääyhteydet ovat vailla nykytietämyksen tukea. Tarkkaavainen kulkija oppii lukemaan luontoa ja näin syventämään ymmärrystään ja luontoyhteyttään. Tällainen kokonaisvaltainen ymmärrys tuo historiallista jatkuvuutta ja on omiaan myös edistämään vesiympäristön suojelua.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: vesistö
  topic: keywords
subject: vuosikierto
  topic: keywords
subject: perimätieto
  topic: keywords
subject: hydrologia
  topic: keywords
subject: geofysiikka
  topic: disciplines
subject: folkloristiikka
  topic: disciplines
creator: Matti Leppäranta
creator: Tiina Seppä
rights: Copyright (c) 2025 Matti Leppäranta, Tiina Seppä https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 25
ending page: 42
doi: 10.30663/ay.161523

Ratkaisukeskeisyys nykytilan oireena, ei vastauksena sen ongelmiin
type: item
description: Kirja-arvio Julie Guthmanin teoksesta "The Problem with Solutions: Why Silicon Valley Can’t Hack the Future of Food". University of California Press, Oakland. 2024. (272 s.)
subject: Kirja-arviot
  topic: section
subject: solutionismi
  topic: keywords
subject: maatalous- ja ruokateknologia
  topic: keywords
subject: ruokamurros
  topic: keywords
subject: vihreä kapitalismi
  topic: keywords
subject: uusliberalistinen yliopisto
  topic: keywords
subject: tieteen ja teknologian tutkimus
  topic: disciplines
subject: kriittinen maatalous- ja ruokatutkimus
  topic: disciplines
creator: Emilia Laine
rights: Copyright (c) 2025 Emilia Laine https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 170
ending page: 172
doi: 10.30663/ay.164216

Pohjoinen H2O antroposeenin aikakaudella
type: item
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: vesi
  topic: keywords
subject: vesisuhteet
  topic: keywords
subject: arktinen alue
  topic: keywords
subject: h20
  topic: keywords
subject: politiikantutkimus
  topic: disciplines
subject: Kansainväliset suhteet
  topic: disciplines
subject: ihmismaantiede
  topic: disciplines
creator: Sohvi Kangasluoma
creator: Sanna Kopra
creator: Monica Tennberg
rights: Copyright (c) 2025 Sohvi Kangasluoma, Sanna Kopra, Monica Tennberg https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 1
ending page: 5
doi: 10.30663/ay.177027

Vaihtoehtojen avaamista vai politiikan määrittelyä? Murrosareenat kestävyysmurroksen edistämisessä
type: item
description: Ympäristötutkimuksessa on viimeisten kahden vuosikymmenen aikana kiinnostuttu tiedon yhteistuotannosta, jonka lupauksiin kuuluu muun muassa tutkimuksen vaikuttavuuden parantaminen ja tilannekohtaisemman tiedon tuotanto. Varsinkin erilaisten kestävyysmurroksen haasteiden äärellä on ollut tärkeää tuoda erilaisia toimijoita yhteen tulevaisuuden kehityskulkujen hahmottelemiseksi, toimenpiteiden jalkauttamiseksi ja politiikan hyväksynnän parantamiseksi. Murrosareena on yksi menetelmällisistä avauksista, joissa tarkkaan fasilitoidussa prosessissa tuodaan yhteen erilaisia näkökulmia edustava osallistujajoukko muodostamaan tulevaisuuspolkuja ja tunnistamaan toimenpiteitä toivotun murroksen saavuttamiseksi. Tässä artikkelissa kiinnostuksen kohteena ovat erilaiset politiikan kontekstit ja erityyppiset tulokset, joita murrosareenoissa on tuotettu. Suomessa on vuodesta 2016 alkaen toteutettu ainakin viisitoista murrosareenaprosessia, joiden kohteena olleet murrosilmiöt ovat vaihdelleet kansallisten kestävän kehityksen ja luontopolitiikan strategioiden valmistelusta paikallisten toimien jalkauttamiseen lähiöiden energiaremonttien ja kiertotalouden edistämiseksi. Artikkelissa jäsennämme murrosareenoiden toisistaan poikkeavia painotuksia kahdella akselilla, jotka liittyvät tarkasteltavan ilmiön institutionalisoitumiseen ja tuotettujen viestien kohdistamiseen. Esimerkkien avulla kuvaamme, kuinka murrosareenat voidaan jakaa neljään keskenään erilaiseen painotukseen: vaihtoehtojen avaamisen areenaan, politiikan tekemisen areenaan, murroksen hahmottamisen areenaan ja kokeilujen käynnistämisen areenaan. Neljä erilaista murrosareenan tyyppiä auttavat hahmottamaan, miten tiedon yhteistuotantoa voidaan hyödyntää erilaisten ihmisten ja näkökulmien kohtaamiseen, yhteisen ymmärryksen rakentamiseen ja tulevaisuuspolkujen tekemiseen myös ristiriitaisissa teemoissa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tiedon yhteistuotanto
  topic: keywords
subject: kestävyysmurros
  topic: keywords
subject: ympäristöpolitiikka
  topic: keywords
subject: murrosareena
  topic: keywords
subject: yhteiskunnallinen ympäristötiede
  topic: disciplines
subject: yhteissuunnittelu
  topic: disciplines
subject: ympäristöpolitiikka
  topic: disciplines
creator: Satu Lähteenoja
creator: Jani Lukkarinen
creator: Sampsa Hyysalo
rights: Copyright (c) 2025 Satu Lähteenoja, Jani Lukkarinen, Sampsa Hyysalo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 141
ending page: 159
doi: 10.30663/ay.162716

Joet eivät tunne rajoja: suomalais-ruotsalaiseen rajajokisopimukseen pohjautuvan yhteistyön oikeushistoria ja nykytoimijoiden näkemykset
type: item
description: Artikkeli käsittelee Suomea ja Ruotsia pohjoisessa yhdistävän Tornionlaakson rajavesistön suomalais-ruotsalaisiin rajasopimuksiin (vuosilta 1971 ja 2010) pohjautuvan yhteishallinnan oikeushistoriaa ja nykytoimijoiden kokemuksia rajavesistöyhteistyöstä. Tornionjoen valuma-alue on laaja, ja sen hallinnointi vaatii yhteistyötä yli valtiorajojen. Artikkelissa tarkastellaan oikeuslähdeaineiston pohjalta, miten ja miksi Suomi ja Ruotsi perustivat vuoden 1971 rajajokisopimuksella uuden rajavesistöjen hallinnan tason ja miten tätä järjestelyä on myöhemmin muutettu vuoden 2010 sopimuksella. Lisäksi tarkastellaan haastatteluaineistojen pohjalta nykyisten toimijoiden näkemyksiä rajavesistöjen yhteishallinnan mahdollisuuksista ja haasteista. Artikkeli korostaa toimivan rajavesistöyhteistyön merkitystä sekä nostaa keskusteluun, ovatko nykyiset oikeudellis-hallinnolliset rakenteet riittäviä yhtäältä vesistöjen järkevän käytön ja toisaalta ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen kannalta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: rajayhteistyö
  topic: keywords
subject: rajavesistöt
  topic: keywords
subject: oikeushistoria
  topic: keywords
subject: monitasohallinta
  topic: keywords
subject: hallintotiede
  topic: disciplines
subject: aluetiede
  topic: disciplines
subject: oikeushistoria
  topic: disciplines
creator: Paula Tulppo
creator: Sami Pekola
rights: Copyright (c) 2025 Paula Tulppo, Sami Pekola https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 87
ending page: 110
doi: 10.30663/ay.161736

Kansalaistoimijat yhteistoiminnallisen vesistönhallinnan osallistujina Koitajoen valuma-alueella
type: item
description: Ihmistoimien vaikutukset näkyvät historian kerrostumina Koitajoen valuma-alueella ja valuma-alueen ympäristön tila ja sen kehitys ihmistoimien aineellisena taustana ajassa. Valuma-alueen halki tietään etsivä vesi kietoo välittäjänä yhteen ympäristön elinvoimaisuuden, ihmisten moninaiset intressit, paikallistason historian, globaalit kehityskulut ja niiden törmäyspisteet. Näiden suhteiden tuloksena muovautuneena ja niistä käsin tarkasteltavana vesi osoittautuu moniulotteiseksi hallinnan kohteeksi, joka asettaa paikallistasolla vaatimuksen inklusiiviselle vuorovaikutukselle. Eräs vesistökysymyksissä yleistyvä toimintamalli, jonka avulla pyritään vastaamaan tähän vaatimukseen, on yhteistoiminnallinen hallinta. Tutkimuksessani vastaan tutkimuskysymykseen, kuinka kansalaistoimijoiden osallistuminen toteutuu Koitajoki–Koitere-yhteistyöryhmän vesistöyhteistyön edistämiseen tähtäävässä yhteistoimintapyrkimyksessä. Tutkimuskirjallisuudessa on tunnistettu yhteistoiminnallisen hallinnan avulla potentiaali laajentaa paikallisyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksia itseään koskevassa päätöksenteossa. Vesi päätöksenteon kohteena koskettaa moninaisia sidosryhmiä. Tutkimusaineistoni koostuu yhteistyöryhmään osallistuneiden ja osallistumattomien kansalaistoimijoiden sekä yhteistoimintaa järjestäneiden tahojen puolistrukturoiduista haastatteluista. Vastaan tutkimuskysymykseeni tunnistamalla teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä kolme keskeistä teemakokonaisuutta. Ensimmäinen näistä on Koitajoen valuma-alue vesistöyhteistyön toimintaympäristönä, toinen kansalaistoimijoiden osallistuminen suhde yhteistoimintapyrkimyksessä luotuun hallintaviitekehykseen ja kolmas kansalaistoimijoiden osallistumisen suhde yhteistoiminnallisen lähestymistavan paikalliseen kontekstiin sovittamiseen. Tutkimukseni perusteella yhteistoimintapyrkimys kohtaa proseduraalisia ja rakenteellisia haasteita, joiden myötä yhteistoiminta ei pääse täysimääräisestä käynnistymään. Tämä luo taustan kansalaistoimijoiden osallistu…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: yhteistoiminnallinen hallinta
  topic: keywords
subject: valuma-alue
  topic: keywords
subject: kansalaisosallistuminen
  topic: keywords
subject: vesistönhallinta
  topic: keywords
subject: Ympäristöpolitiikka
  topic: disciplines
creator: Niko Nesterinen
rights: Copyright (c) 2025 Niko Nesterinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 67
ending page: 86
doi: 10.30663/ay.161636

Leikityt vedet ja luova liittymisen kyky
type: item
description: Käsittelen epifyytissäni vettä laadullisesti ja ilmaisullisesti kykynä yhteyteen. Hahmottelen veden transformatiivista liikettä luovuudesta ja leikistä käsin toiminnallisena kykynämme liittyä maailmaan. Luotaan esiin vedenkaltaista osallisuudessa uudistumisen ontologiaa, olemassaoloa elävänä suhteena. Teksti ammentaa humanistisen ympäristötutkimuksen, fenomenologisen filosofian ja taiteellisen tutkimuksen keskusteluista. Pohdintani kietoutuu kursivoituihin otteisiin luontokulttuurisen ympäristösosiologian pienoistutkielmasta Leikin vedet, veden leikki, jossa havainnoin sitä, kuinka lapsi ja vesi toteutuvat toisiinsa erottumattomasti kietoutuneina, toisensa läpäisevinä, toisiaan luovana uudistuvana suhteena. Lähestyn leikin ja taiteellisen työskentelyn aineellisuuteen juurtunutta kuvittelua eläytymisenä ja eläytymistä tietämisenä. Kirjoittajana lähestyn epifyytin muotoa sen sisällöstä käsin vetisen dramaturgian kysymyksenä; virtaavana ja assosioivana liikkeenä, vähitellen merkityksiin avautuvina uomina, antautumisena muodonmuutoksen prosessiin sen lopputulosta ennalta tietämättä.
subject: Epifyytti
  topic: section
subject: Vesi
  topic: keywords
subject: Leikki
  topic: keywords
subject: Osallisuus
  topic: keywords
subject: Kuvittelu
  topic: keywords
subject: Ekologinen kriisi
  topic: keywords
subject: Luontosuhde
  topic: keywords
subject: Maailmasuhde
  topic: keywords
subject: Luovuus
  topic: keywords
subject: Humanistinen ympäristötutkimus
  topic: disciplines
subject: Taiteellinen tutkimus
  topic: disciplines
subject: Fenomenologinen filosofia
  topic: disciplines
subject: Ekofenomenologia
  topic: disciplines
subject: Luontokulttuurinen ympäristösosiologia
  topic: disciplines
creator: Hanna Schaafsma
rights: Copyright (c) 2025 Hanna Schaafsma https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 160
ending page: 169
doi: 10.30663/ay.164221

Sisällöllisesti rikas mutta turhauttavan epäyhtenäinen kokoomateos kapitalismiteoriasta
type: item
description: Kirja-arvio teoksesta "Retheorising Capitalism". Teoksen ovat toimittaneet Anni Kangas, Iuliia Gataulina, Mikko Poutanen, Anna Ilona Rajala & Henna-Elise Ventovirta. Tampere University Press, Tampere. 2025. (319 s.)
subject: Kirja-arviot
  topic: section
subject: kapitalismi
  topic: keywords
subject: postkapitalismi
  topic: keywords
subject: moninaiset taloudet
  topic: keywords
subject: antikapitalismi
  topic: keywords
subject: kirja-arvio
  topic: keywords
subject: taloustiede
  topic: disciplines
subject: sosiologia
  topic: disciplines
subject: filosofia
  topic: disciplines
creator: Keijo Lakkala
rights: Copyright (c) 2025 Keijo Lakkala https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-12-19
publication date: 2025-12-19
starting page: 173
ending page: 175
doi: 10.30663/ay.163675

Uusia tuulia, ulappoja ja karikoita: suuntia tieteellisen julkaisemisen aalloilla luovintaan
type: item
description: Tämä on ensimmäinen Alue ja Ympäristö -lehden numero, jonka julkaisee yksin Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen seura (YHYS). Viime vuonna YHYS liittyi Alue- ja ympäristötutkimuksen seuran (AYS) rinnalle lehteä kustantamaan. AYS:n toiminta kuitenkin päättyi aktiivisten toimijoiden puutteessa (ks. Wingström 2024) ja seuran purkava kokous pidettiin huhtikuussa 2025, joten lehden kustantaminen siirtyi YHYS:n kontolle. Vie hetken, ennen kuin muutos on tehty kaikilta osin näkyväksi esimerkiksi lehden nettisivuilla. Alue ja Ympäristö -lehti on ilmestynyt säännöllisesti vuodesta 1971 alkaen, ensimmäiset 20 vuotta Aluesuunnittelu-nimisenä ja vuodesta 1991 lähtien nykyisellä nimellään. Nyt YHYS:lla on vastuu ja kunnia-asia huolehtia, että lehti ilmestyy myös jatkossa. Kustantajan muutoksesta huolimatta lehden linja säilyy ennallaan: julkaisemme kriittisen, teoreettisesti motivoidun ihmismaantieteen, aluetieteen ja yhteiskunta- ja ihmistieteellisen ympäristötutkimuksen tieteellisiin keskusteluihin kiinnittyviä kirjoituksia. Lehden päätoimittajina huolehdimme jatkuvuudesta ja autamme parhaamme mukaan YHYS:n johtokuntaa kustantajaroolin omaksumisessa. Onneksi myös Alue- ja ympäristötutkimuksen seuran edellinen puheenjohtaja Roosa Wingström tuli valituksi YHYS:n johtokuntaan ja seuran varapuheenjohtajaksi, mikä edesauttaa lehden sujuvaa siirtymää kustantavalta seuralta toiselle. Yhteiskuntatieteellisen ympäristötutkimuksen seura juhli viime vuonna kolmekymppisiään (ks. Santaoja ym. 2024). Lehden kustantamisen myötä seuran toiminta uudistuu sen astuessa uudelle kymmenluvulle.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: lisenssit
  topic: keywords
subject: avoin julkaiseminen
  topic: keywords
subject: Scopus
  topic: keywords
subject: Jufo
  topic: keywords
subject: vertaisarviointi
  topic: keywords
subject: teemanumerot
  topic: keywords
subject: tekoäly
  topic: keywords
subject: toimitusprosessi
  topic: keywords
subject: käsikirjoitukset
  topic: keywords
subject: oikeakielisyys
  topic: keywords
subject: tiedepolitiikka
  topic: disciplines
creator: Minna Santaoja
creator: Ossi Ollinaho
rights: Copyright (c) 2025 Minna Santaoja, Ossi Ollinaho https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 1
ending page: 8
doi: 10.30663/ay.161972

Suojeluhyvityksen vaikuttava käyttö ekologisessa kompensaatiossa vaatii muutoksia luonnonsuojelulakiin
type: item
description: Ekologisen kompensaation menettelyistä säädettiin Suomessa kesäkuussa 2023 voimaan tulleessa luonnonsuojelulaissa (9/2023). Lakia täsmennettiin syyskuussa 2023 ympäristöministeriön asetuksella (933/2023), jonka keskeisenä sisältönä oli säännökset heikennysten ja hyvitysten vastaavuudesta ja vapaaehtoisella ekologisella kompensaatiolla tuotettavien luonnonarvohehtaarien laskennasta. Uuden lain ja asetuksen myötä luotiin siis pelisäännöt sille, kuinka ekologisia kompensaatioita on Suomessa mahdollista toteuttaa. Laissa ja asetuksessa on useita säännöksiä, joita voidaan pitää erityisen onnistuneina. Näistä yksi on hyvitysalueiden pysyvä heikennyskielto ja toinen selkeästi määritelty viranomaisvarmennus tuotettujen luonnonarvohehtaareiden määrälle. Kaiken kaikkiaan säädöstyössä käytettiin kiitettävästi tieteellisiä neuvonantajia ja tutkittua tietoa ja sen myötä onnistuttiin välttämään useita ekologista kompensaatiota maailmalla tyypillisesti vaivaavia ongelmia. Mutta kuten Alue ja Ympäristössä 1/2024 julkaistussa katsauksessa totesimme, parannettavaakin jäi, erityisesti niin kutsutun suojeluhyvityksen osalta (Kujala ym. 2024). Ongelma suojeluhyvityssäädöksessä on, että suojelusta saatava hyöty rajataan koskemaan ainoastaan luontaista palautumista, eikä hyödyksi saa laskea suojelun mahdollistamaa alueen luonnonarvojen säilymistä. Koska suojeluhyvitys on lisäksi rajattu vain luonnonarvojen edustaviin esiintymiin, joissa luontaista palautumista ei juuri tapahdu, laki tekee luonnonsuojelusta hyödytöntä osana ekologista kompensaatiota. Huoli siitä, että luonnonarvojen säilyttämisen laskeminen hyödyksi voi mahdollistaa luontokadon jatkumisen kompensaatiosta huolimatta (Suvantola 2024) on kansainvälisten huonojen kokemuksen valossa perusteltu. Huoli kuitenkin toteutuu vain, jos sallimme epäpätevän häviämisuhkan taustatrendin arvioinnin. Ympäristöministeriö pohtii kevään 2025 aikana lain uudistamista. Tämä kannanottomme tuo aiempia kirjoituksia (Kujala ym. 2024; Pappila ym. 202…
subject: Epifyytti
  topic: section
subject: ekologinen kompensaatio
  topic: keywords
subject: luonnonsuojelu
  topic: keywords
subject: luonnonsuojelulaki
  topic: keywords
subject: suojeluhyvitys
  topic: keywords
creator: Janne Kotiaho
creator: Panu Halme
creator: Joel Jalkanen
creator: Heini Kujala
creator: Atte Moilanen
creator: Eini Nieminen
rights: Copyright (c) 2025 Janne Kotiaho, Panu Halme, Joel Jalkanen, Heini Kujala, Atte Moilanen, Eini Nieminen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 220
ending page: 227
doi: 10.30663/ay.157548

Paikallisten asukkaiden turvapaikanhakijoita ulossulkeva ja hyväksyvä toimijuus vastaanottokeskuksen toiminnan aikana
type: item
description: Artikkeli paikantuu uusien maahanmuuttopaikkakuntien tutkimukseen ja sijoittuu Kauhavan kaupunkiin, jossa toimi turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus vuosina 2015–2019. Artikkelissa tarkastellaan paikallisten asukkaiden toimijuutta ja toimijuudelleen antamia merkityksiä vastaanottokeskuksen perustamisvaiheessa ja sen jälkeen. Aineisto koostuu Kauhavalla vuonna 2020 toteutetuista yksilö- ja ryhmähaastatteluista. Aineiston analyysimenetelmänä oli teoriaohjaava sisällönanalyysi. Tuloksissa tuli esille, että vastaanottokeskuksen perustaminen lakkautetun lentosotakoulun tiloihin aiheutti vastustusta, koska lentosotakoulu oli ollut paikallisille asukkaille tärkeä paikallisidentiteettiä määrittävä paikka. Turvapaikanhakijoiden saapumisen jälkeen vastaanottokeskuksen perustamista vastustaneet joko reflektoivat toimintaansa ja päättivät mennä mukaan turvapaikanhakijoita auttavaan toimintaan, tai jatkoivat vastustamista muun muassa yrittämällä osoittaa omat rasistiset ennakkoluulot oikeiksi. Osa paikallisista teki vapaanehtoistyötä järjestöjen tai seurakuntien kautta auttaen turvapaikanhakijoita ja tutustuttaen heitä paikalliseen toimintaan. Vastaanottokeskuksen lakkauttamisen jälkeen osa paikallisista kuvasi, että paikkakunnalle jääneet turvapaikanhakijat olivat tervetulleita uusia asukkaita ja työntekijöitä muuttotappioisella paikkakunnalla. Sen sijaan osa vastaanottokeskusta alun perinkin vastustaneista tunsi edelleen katkeruutta vastaanottokeskuksen päätöksentekijöitä sekä turvapaikanhakijoita auttaneita järjestöjä ja seurakuntia kohtaan. Analyysissä tuli esille, että paikallisuus oli osittain yhteydessä nimby-ilmiöön (not in my backyard), joka tuli esille silloin, kun vastustusta perusteltiin asuntojen arvon alenemisella, julkisten tilojen käyttötarkoituksesta päättämisellä, koetulla turvallisuusuhalla sekä koetulla paikallisidentiteetin menettämisellä. Johtopäätöksenä todetaan, että vastaanottokeskusta perustettaessa tuli huomioida paikalliset erityispiirteet, osallis…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: maaseutu
  topic: keywords
subject: paikallisuus
  topic: keywords
subject: turvapaikanhakija
  topic: keywords
subject: toimijuus
  topic: keywords
subject: Sosiaalityö
  topic: disciplines
creator: Mira Välimaa
creator: Kati Turtiainen
rights: Copyright (c) 2025 Mira Välimaa, Kati Turtiainen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 181
ending page: 198
doi: 10.30663/ay.144570

Planetaarinen terveys Lahden kaupunkisuunnittelussa – lähestymistavan operationalisointi lähiluonnon tarkastelussa
type: item
description: Vastauksena kestävyyskriisiin on kehitetty erilaisia kokonaisvaltaisuutta korostavia lähestymistapoja. Yksi näistä on planetaarinen terveys, joka korostaa ihmisen ja muun luonnon terveyden yhteenkietoutumista. Suomessa Lahti on julistautunut planetaarisen terveyden edelläkävijäkaupungiksi. Kaupunkisuunnittelijoilla on keskeinen rooli lähestymistavan jalkauttamisessa paikallistasolle, mutta toistaiseksi lähestymistavan soveltamista kaupungeissa on empiirisesti tutkittu vähän. Tarkastelemme tässä tutkimuksessa, miten planetaarisen terveyden lähestymistapa näyttäytyy Lahdessa operatiivisella tasolla kaupunkisuunnittelijoiden arjessa. Rajaamme tarkastelun lähiluonnon ja erityisesti sen lapsille ja nuorille tarjoamien terveys- ja hyvinvointihyötyjen huomioimiseen maankäytön suunnittelussa. Tutkimusaineisto koostuu Lahden kaupunkisuunnittelijoiden haastatteluista. Tulosten perusteella kaupunkisuunnittelijat kokevat lähiluonnon tärkeäksi osaksi Lahden kaupunkirakennetta. Suunnittelijoiden arvostus luontoa kohtaan, luontomyönteinen organisaatiokulttuuri, toimivat suunnittelukäytännöt sekä ympäristöpääkaupunkistatus tukevat lähiluontokohteiden säilyttämistä kaupungissa. Suunnittelijat, jotka joutuvat jatkuvasti etsimään kompromisseja ristiriitaisten maankäyttöintressien ja eri sidosryhmien toiveiden välillä, tiedostavat kuitenkin, että ilman kaavamerkintää olevat viheralueet ovat vaarassa joutua muuhun maankäyttöön. Tutkimuksen tunnistamat haasteet osoittavat, että planetaarisen terveyden näkökulman edellyttämä systeemiajattelu sekä tutkimustieto lähiluonnon terveys- ja hyvinvointivaikutuksista tulisi saada nykyistä läpäisevämmin mukaan kaupunkisuunnitteluun.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lähiluonto
  topic: keywords
subject: hyvinvointi
  topic: keywords
subject: planetaarinen terveys
  topic: keywords
subject: kaupunkisuunnittelu
  topic: keywords
subject: Bio- ja ympäristötiede
  topic: disciplines
subject: Kaupunkitutkimus
  topic: disciplines
subject: Kestävyystiede
  topic: disciplines
creator: Seriina Posio
creator: Riikka Puhakka
creator: Riikka Paloniemi
rights: Copyright (c) 2025 Seriina Posio, Riikka Puhakka, Riikka Paloniemi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 140
ending page: 159
doi: 10.30663/ay.147046

Kulttuurin rooli asukkaiden koetulle hyvinvoinnille lähiöissä
type: item
description: Artikkelin tavoitteena on pyrkiä ymmärtämään kulttuurin roolia lähiöissä asuvien ihmisten hyvinvoinnin rakentumisessa. Lähiö on elinympäristö ja myös kulttuurin kokemisen ja tekemisen paikka noin joka viidennelle Suomessa asuvalle. Artikkelin aineisto perustuu Kulttuuritoiminnan muodot ja merkitykset 2020-luvun lähiössä -tutkimushankkeessa kerättyihin aineistoihin: kyselytutkimukseen sekä etnografiseen haastattelu-, työpaja- ja havainnointiaineistoihin. Sovellamme artikkelissa Erik Allardtin teoriaan pohjautuvaa koetun hyvinvoinnin käsitettä. Hyvinvoinnin eri ulottuvuuksien luokittelun kautta tuomme esille kulttuurin roolia ihmisten mielekkään elämän rakentumisessa lähiöissä. Tutkimus nojaa kulttuurin käsitteen laajaan määritelmään. Sillä tarkoitetaan varsinaisen kulttuuri- ja taidetoiminnan lisäksi yhteisöllisyyttä, paikkaan kiinnittymistä ja mielekästä vapaa-ajan toimintaa. Tutkimus auttaa tunnistamaan erilaisia asukkaiden hyvinvointia vahvistavia elementtejä lähiympäristössä, kuten lähiöissä. Tutkimuksemme tulosten mukaan suomalaisilla lähiöillä on 2020-luvulla hyvät edellytykset toimia asukkaiden hyvinvointia tukevina asuinympäristöinä. Erityisesti järjestöjen ja omaehtoisen kulttuuritoiminnan rooli on merkittävä. Kulttuurin merkitys koetulle hyvinvoinnille korostuu erityisesti sellaisten väestöryhmien kohdalla, jotka viettävät paljon aikaa asuinalueellaan, kuten ikääntyneet, lapset ja nuoret, maahanmuuttajat ja työelämän ulkopuolella olevat.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: koettu hyvinvointi
  topic: keywords
subject: kulttuuri
  topic: keywords
subject: lähiö
  topic: keywords
subject: yhdyskuntasuunnittelu
  topic: keywords
subject: Kulttuuripolitiikka
  topic: disciplines
subject: Etnologia
  topic: disciplines
creator: Kaisu Kumpulainen
creator: Mervi Luonila
creator: Olli Ruokolainen
creator: Aino Leppänen
creator: Eerika Koskinen-Koivisto
rights: Copyright (c) 2025 Kaisu Kumpulainen, Olli Ruokolainen, Mervi Luonila, Aino Leppänen, Eerika Koskinen-Koivisto https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 199
ending page: 219
doi: 10.30663/ay.148429

Toimeentulo monimuotoisella maaseudulla: taidot, suhteet ja merkitykset
type: item
description: Tämä erikoisnumero tuo yhteen ajankohtaista tutkimusta ja näkökulmia toimeentulosta monimuotoisella maaseudulla. Erikoisnumero sai alkunsa kesällä 2022 Turun yliopiston kollegoiden järjestämän Poliittinen mielikuvitus ja vaihtoehtoiset tulevaisuudet -hankkeen konferenssissa Seilissä, missä me teemanumeron toimittajat totesimme yhteisen kiinnostuksen maaseudun toimeentuloa sekä siihen liittyviä taitoja, suhteita ja merkityksiä kohtaan. Jatkoimme teemanumeroidean kehittelemistä vuoden 2022 Maaseutututkijatapaamisessa Lappeenrannassa, ja teemanumerokutsu julkaistiin elokuussa 2023.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: toimeentulo
  topic: keywords
subject: maaseutu
  topic: keywords
subject: monimuotoisuus
  topic: keywords
subject: taidot
  topic: keywords
subject: yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
  topic: disciplines
subject: maaseutututkimus
  topic: disciplines
subject: kestävyystiede
  topic: disciplines
creator: Eeva Houtbeckers
creator: Galina Kallio
creator: Jenny Rinkinen
creator: Toni Ruuska
creator: Pieta Savinotko
rights: Copyright (c) 2024 Eeva Houtbeckers, Galina Kallio, Jenny Rinkinen, Toni Ruuska, Pieta Savinotko https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 1
ending page: 6
doi: 10.30663/ay.152508

Uutta tutkimusta geodiversiteetin merkityksestä luonnon monimuotoisuudelle
type: item
description: Filosofian maisteri Maija Toivasen väitöskirja tarjoaa uutta tutkimustietoa geodiversiteetin merkityksestä luonnon monimuotoisuudelle. Toivasen väitöskirjassa tarkastellaan teoreettisia ja menetelmällisiä lähtökohtia maisematason geodiversiteetin tutkimukseen, erityisesti biodiversiteetin tutkimuksen yhteydessä. Väitöskirjassa on kehitetty menetelmiä geodiversiteetin määrälliseen arviointiin. Työ liittyy maantieteen ja erityisesti luonnonmaantieteen alaan. Väitöskirja koostuu yhteenveto-osiosta ja kolmesta artikkelista, jotka on julkaistu tieteellisissä sarjoissa. Maija Toivasen väitöstilaisuuden avauspuheenvuoro julkaistaan Alue ja Ympäristö -lehden samassa numerossa Lektio-palstalla.
subject: Väitösikkuna
  topic: section
subject: geodiversiteetti
  topic: keywords
subject: biodiversiteetti
  topic: keywords
subject: luonnon monimuotoisuus
  topic: keywords
subject: väitöskirja
  topic: keywords
subject: maantiede
  topic: disciplines
subject: luonnonmaantiede
  topic: disciplines
creator: Sonja Kivinen
rights: Copyright (c) 2024 Sonja Kivinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 191
ending page: 192
doi: 10.30663/ay.152282

Alue- ja ympäristötutkimuksen seuran muutoksen tuulet
type: item
description: Tämän numeron ilmestyessä olen toiminut kolme vuotta Alue ja Ympäristö -lehteä kustavan Alue- ja ympäristötutkimuksen seuran (AYS ry) puheenjohtajana. Näistä kolmesta vuodesta viimeisin on kulunut raskaissa merkeissä seuramme etsiessä tuloksetta uutta puheenjohtajaa toimintakykyisen johtokunnan kasaamiseksi. Ongelma ei toki ole uusi: kestämätön tilanne on syntynyt useamman vuoden aikana, kun uusia jäseniä on ollut yhä vaikeampi houkutella mukaan seuratoimintaan.
subject: Pääkirjoitus
  topic: section
subject: tiedejulkaiseminen
  topic: keywords
subject: talkootyö
  topic: keywords
subject: tiedeseurat
  topic: keywords
subject: aluetutkimus
  topic: disciplines
subject: ympäristötutkimus
  topic: disciplines
creator: Roosa Wingström
rights: Copyright (c) 2024 Roosa Wingström https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 6
ending page: 7
doi: 10.30663/ay.152141

Merkitystä etsimässä: ilmastonmuutokseen sopeutumista käsittelevien viestien tulkitseminen fokusryhmissä
type: item
description: Ilmaston jatkaessa muuttumistaan ilmastonmuutokseen sopeutumisesta tulee entistä keskeisempi yhteiskunnallinen kysymys hillinnän rinnalla. Tässä artikkelissa keskityn tarkastelemaan, millaisia tulkintoja kansalaiset tekevät ilmastoviestinnästä, joka käsittelee ilmastonmuutokseen sopeutumista. Artikkelin lähtökohtana on se, että on tärkeää tunnistaa erilaisia tapoja tulkita sopeutumiseen liittyvää viestintää, joka edustaa valtavirrasta katsoen uudehkoa näkökulmaa ilmastokysymyksiin. Artikkelin empiirinen aineisto koostuu kevättalvella 2024 järjestetyistä fokusryhmäkeskusteluista (n=6), joissa esitin osallistujille (n=30) neljä kuvitteellista esimerkkiä kaupungin sopeutumisviestinnästä. Keskusteluaineisto analysoitiin teoriaohjautuvalla sisällönanalyysilla eritellen, millaisia tulkintoja osallistujat tekivät sopeutumisviestinnän eri osa-alueista. Tässä hyödynnettiin Wirthin ja kumppaneiden (2014) määritelmää, jota mukaillen sopeutumisviestinnän tavoitteiksi ymmärrettiin tietoisuuden lisääminen ilmastonmuutoksen seurauksista, sopeutumistarpeista ja tavoista sopeutua sekä sopeutumisen eteen tehtävän toimeliaisuuden edistäminen. Tulosten pohjalta esitän, että sopeutumisviestinnän tavoitteena pitäisi olla edellä mainittujen ohella myös merkitysten rakentaminen, erityisesti liittyen sopeutumisen rooliin ja merkitykseen ilmastotyössä.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: ilmastonmuutokseen sopeutuminen
  topic: keywords
subject: ilmastoviestintä
  topic: keywords
subject: fokusryhmät
  topic: keywords
subject: ilmastonmuutos
  topic: keywords
subject: viestintä
  topic: disciplines
creator: Annu Perälä
rights: Copyright (c) 2025 Annu Perälä https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 120
ending page: 139
doi: 10.30663/ay.148481

Yhteistoiminnallinen kapasiteetti kalastuksen ja saimaannorpan suojelun yhteensovittamisessa
type: item
description: Ihmistoiminnan rajoittaminen luonnonvaraisten eläinten suojelemiseksi tuntuu herättävän konflikteja, mikä voimistaa tarvetta erilaisten intressien yhteensovittamiselle. Konflikteja on pyritty ratkomaan historian saatossa monin paikoin teknisin ratkaisuin, jolloin perustavanlaatuisiin ristiriitoja ruokkiviin juurisyihin eri ihmisryhmien välillä ei olla kyetty pureutumaan. Perinteisten hallinnan mallien kyvyttömyys ratkoa kompleksisia ja organisaatioiden rajat ylittäviä ongelmia on herättänyt kiinnostuksen yhteistoiminnallisiin menetelmiin, jotka tarjoavat rikkaan sovelluskontekstin etenkin ympäristökysymyksille. Tässä artikkelissa tarkastelemme kalastuksen ja saimaannorpan suojelun yhteensovittamiseen keskittyviä työryhmiä, jotka ovat kohdanneet pitkittyneitä konflikteja lainvalmistelussa ja suojelustrategisessa työskentelyssä. Analysoimme norppatyöryhmien toimintaa yhteistoiminnallisen kapasiteetin näkökulmasta, jonka jaamme Innesin ja Booherin (2003) mukaisesti yksilöiden, organisaatioiden, hallintojärjestelmän ja osapuolten välisten suhteiden ulottuvuuksiin. Aineistomme koostuu verkkopohjaisesta kyselyaineistosta (n=44) ja avaintoimijoiden haastatteluista (n=24). Aineisto kerättiin vuosien 2021–2022 välillä. Norppien suojeluun liittyvä konflikti on syvälle juurtunut, eivätkä nykymuotoiset ministeriövetoiset intressien yhteensovittamisen käytännöt ja työryhmäinfrastruktuuri tue rakentavaa yhteistyötä tai konfliktin hallintaa. Työryhmien yhteistoiminnallisen kapasiteetin ja pitkäaikaisen ongelmanratkaisukyvyn vahvistaminen vaatii oikea-aikaisia ja moniulotteisia panostuksia yhteistoiminnallisiin taitoihin ja prosesseihin sekä konfliktia ylläpitävän dynamiikan ja vuorovaikutuksen muotojen uudelleensuuntausta.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: suojelukonflikti
  topic: keywords
subject: saimaannorppa
  topic: keywords
subject: yhteistoiminnallinen kapasiteetti
  topic: keywords
subject: intressien yhteensovittaminen
  topic: keywords
subject: Ympäristöpolitiikka
  topic: disciplines
subject: yhteiskuntatieteellinen ympäristötutkimus
  topic: disciplines
creator: Matias Sivonen
creator: Lasse Peltonen
rights: Copyright (c) 2025 Matias Sivonen, Lasse Peltonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 28
ending page: 52
doi: 10.30663/ay.149239

Ahmapolitiikan moraaliset muutospaineet saamelaisessa poronhoidossa Suomessa
type: item
description: Suurimman osan Suomen saamelaisalueiden poronhoidon petovahingoista on 2010- ja 2020-luvuilla aiheuttanut tiukasti suojeltu ahma. Ahmojen läsnäolon hyväksyttävyyttä on pyritty edistämään erityisesti kehittämällä vahinkojen rahallisia korvausjärjestelmiä. Sekä korvausten laskentaperiaatteita että vahinkojen todentamisen käytäntöjä on hiottu kokemusten perusteella. Tästä huolimatta järjestelmään on kohdistunut ja kohdistuu voimakasta julkista kritiikkiä. Vahinkomäärien kasvu, korvausjärjestelmä ja kriittinen keskustelu ovat vaikuttaneet sekä erikseen että yhdessä muun muassa poronhoidon työkäytänteisiin ja tulonmuodostukseen. Tarkastelen tätä kehitystä artikkelissani moraalisten muutospaineiden näkökulmasta. Tarkastelu pohjautuu Stefan Bargheerin teoriaan instituutioiden vaikutuksesta moraaliseen arvonmuodostukseen, joka ammentaa puolestaan John Deweyn pragmatistisesta moraalifilosofiasta. Tutkimus perustuu sekä julkisiin lähteisiin että pitkäkestoisen etnografisen työn kautta kerättyyn aineistoon. Esitän, että 2000-luvun ahmapolitiikan kokonaisuus tuottaa moraalisia muutospaineita, jotka voivat kohdistua saamelaisen poronhoidon keskeisiin arvoihin. Tutkimus näyttää, että kulttuurinen ja moraalinen jatkuvuus on saamelaisessa poronhoidossa voimakasta, mikä suojaa elämäntapaa äkkinäisiltä muutoksilta. Elämäntapa ei ole kuitenkaan immuuni paineille. Kehitys voi muodostua myös raskaaksi yksilöille, jotka joutuvat kamppailemaan kasvaneiden vahinkomäärien ja erilaisten kulttuuristen normien ristipaineissa.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: instituutiot
  topic: keywords
subject: ahmapolitiikka
  topic: keywords
subject: poronhoito
  topic: keywords
subject: moraalisosiologia
  topic: keywords
subject: Sosiologia
  topic: disciplines
subject: Saamentutkimus
  topic: disciplines
creator: Tapio Nykänen
rights: Copyright (c) 2025 Tapio Nykänen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 53
ending page: 75
doi: 10.30663/ay.149043

Saimaannorpan suojelun hyväksyttävyys: kansalaisten näkemykset suojelukeinojen kannatuksen taustalla
type: item
description: Artikkeli valottaa suomalaisten suhtautumista saimaannorpan suojeluun ja suojelun keinoihin. Norpan suojelukeinoihin liittyviä käsityksiä tarkastellaan oikeudenmukaisuuden ulottuvuuksien valossa. Kyselyaineistoon (n=1487) perustuen kvantitatiiviset tilastolliset menetelmät paljastavat, kuinka vastaajat ryhmittyvät suojelukäsitysten pohjalta. Laadullisen analyysin avulla syvennetään ymmärrystä norpansuojeluun liittyvistä näkökulmista, suojelukäsityksistä ja eri keinojen hyväksyttävyydestä. Kaiken kaikkiaan suojelukeinoihin suhtauduttiin myönteisesti. Vähiten kannatettua toimenpidettäkin eli kalastusrajoitusten alueen laajentamista piti erittäin tai jokseenkin kannatettavana 70 % vastaajista. Eniten kannatusta saivat ympäristömyrkkyjen vähentäminen, norppaturvallisten kalastusvälineiden kehittäminen ja käyttöönotto sekä apukinosten rakentaminen pesinnän tueksi vähälumisina talvina. Eri suojelutoimenpiteiden kannatettavuutta käytettiin vastaajien ryhmittelyyn klusterianalyysin avulla päätyen kolmeen eri vastaajaryhmään: innokkaat (42,3 % vastaajista), myönteiset (41,3 % vastaajista) sekä maltilliset (16,4 % vastaajista). Suojelun ja kalastuksen yhteensovittamista pidettiin tärkeänä jopa kaikkein innokkaimpien suojelijoiden keskuudessa. Yhteensovittamista korostaneet kansalaisnäkemykset ja konkreettiset ehdotukset esimerkiksi kalastustekniikan kehittämiseksi luovat edellytyksiä norpansuojelun ja kalastuksen välisten ristiriitojen lieventämiseen. Norpansuojelun keinoista päätettäessä oleellista on, että tunnistetaan erilaiset arvot, elämänmuodot ja niiden sovittelun tarve.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kalastus
  topic: keywords
subject: kansalaisnäkemykset
  topic: keywords
subject: saimaannorppa
  topic: keywords
subject: suojelukeinot
  topic: keywords
subject: yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
creator: Annika Tienhaara
creator: Pekka Salmi
creator: Eija Pouta
creator: Tuija Lankia
rights: Copyright (c) 2025 Annika Tienhaara, Pekka Salmi, Eija Pouta, Tuija Lankia https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 9
ending page: 27
doi: 10.30663/ay.143884

”Kyllähän se vähän yllätti” – Tiedontarpeet ja oikeudenmukaisuuden kokemukset tuulivoimasta kahdessa suomalaisessa kunnassa
type: item
description: Tuulivoima on lisääntynyt Suomessa nopeasti viimeisen vuosikymmenen aikana. Poliittiset tavoitteet, kuten hiilineutraalius ja energiaturvallisuus, luovat paineita kehityksen jatkumiselle. Samalla tavoitteet tuulivoimahankkeiden luvitusprosessin nopeuttamisesta ja paikallisen kuulemisen laajentamisesta voivat aiheuttaa ristiriitoja. Tutkimme tätä jännitettä tarkastelemalla tuulivoimahankkeiden päätöksentekoprosesseja ja asukkaiden kokemuksia kahdessa Pohjois-Suomen pienessä kunnassa, Simossa ja Pyhännällä, joissa on viime vuosina toteutettu suuria tuulivoimahankkeita, ja uusia hankkeita on vireillä. Aineistona käytämme kuntalaisten haastatteluja ja tarkastelemme havaintoja oikeudenmukaisuuden kolmijaon viitekehyksessä. Monille haastateltaville hankkeiden laajemmat ja epäsuorat vaikutukset, kuten alueiden jatkokäyttö voimaloiden käyttöiän päätyttyä, olivat epäselviä. Lisäksi keskeisiä huolenaiheita olivat tuulivoiman vaikutukset maisemaan, liikenteeseen, metsästykseen, eläimistöön ja kasvillisuuteen. Näitä korostivat tuulivoimaloiden kasvanut koko ja maankäyttötarpeet. Hankkeisiin liittyvä tieto koettiin usein hajanaiseksi ja vaikeasti saavutettavaksi. Tulokset osoittavat, että tuulivoimahankkeet vaikuttavat usein pieniin paikallisyhteisöihin, jotka kokevat vahvaa sidettä tiettyyn osaan laajaa kuntaa. Näiden ryhmien tavoittaminen on keskeistä hankkeiden hyväksyttävyyden ja oikeudenmukaisuuden kannalta. Oikeudenmukaisuuden näkökulmasta epäkohtia nousi erityisesti jako-oikeudenmukaisuudessa, sillä ulkopuolisten hanketoimijoiden ja kuntalaisten sekä siirtolinjojen ja voimala-alueiden maanomistajien välillä koettiin epätasapainoa. Tunnustavan oikeudenmukaisuuden puutteet nousivat esiin, kun tavalliset kuntalaiset kokivat jäävänsä päätöksenteossa maanomistajien ja hanketoimijoiden varjoon. Tulosten perusteella kohdennetut kehitystoimenpiteet hankeviestinnän ja osallistumismenettelyjen parantamiseksi voivat vähentää tarpeettomia konflikteja ja edistää tuulivoimahankkeiden p…
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: tuulivoima
  topic: keywords
subject: päätöksenteko
  topic: keywords
subject: oikeudenmukaisuus
  topic: keywords
subject: osallistaminen
  topic: keywords
subject: Kestävä kehitys
  topic: disciplines
subject: Osallistuva Suunnittelu ja Päätöksenteko
  topic: disciplines
subject: Ympäristöpolitiikka ja -hallinto
  topic: disciplines
creator: Anni Niemi
creator: Lassi Similä
creator: Hanna Pihkola
creator: Tiina Koljonen
rights: Copyright (c) 2025 Anni Niemi, Lassi Similä, Hanna Pihkola, Tiina Koljonen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 160
ending page: 180
doi: 10.30663/ay.148199

Ruokapakkaamisen kestävyysmurros: kuluttajakansalaisen näkökulma
type: item
description: Ruokapakkaamisen kestävyysmurros on keskeinen osa siirtymää kohti kiertotaloutta, mutta sen edistyminen riippuu sääntelyn, materiaalikehityksen ja kuluttajakäyttäytymisen yhteisvaikutuksesta. Tässä tutkimuksessa tarkastellaan kuluttajakansalaisen roolia ja toimintatilaa ruokapakkaamisen kestävyysmurroksessa. Aineisto koostuu laadullisesta kuluttajapaneelista ja haastatteluista, joiden perusteella analysoidaan kestävämpien pakkausvalintojen kulutukseen vaikuttavia tekijöitä. Tulokset osoittavat, että kuluttajakansalaisen valintoja ohjaavat erityisesti arjen käytännöt, infrastruktuuriset puitteet sekä tiedolliset ja psykologiset tekijät. Lajittelun ja kierrätyksen haasteet, epäselvät ympäristöväittämät ja sääntelyn puutteet rajoittavat kestävää kulutusta. Toisaalta toimiva jätehuolto, selkeät pakkausmerkinnät ja arkeen sopivat ekologiset pakkaukset voivat edistää kuluttajakansalaisen aktiivista roolia. Tutkimus korostaa, että ruokapakkausten kestävyysmurroksen edistämiseksi tarvitaan rakenteellisia muutoksia, kuten tiukempaa sääntelyä, parempaa kuluttajainformaatiota ja innovatiivisia kierrätysratkaisuja. Kuluttajakansalainen ei ole pelkkä passiivinen kuluttaja, vaan voi toimia muutosagenttina ja edistää kestävämpää ruokapakkaamista yhteiskunnallisella tasolla.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: kestävyysmurros
  topic: keywords
subject: kestävä pakkaaminen
  topic: keywords
subject: kuluttajakansalainen
  topic: keywords
subject: ruokapakkaaminen
  topic: keywords
subject: Yhteiskuntatieteet
  topic: disciplines
creator: Nina Tynkkynen
creator: Kirsi Sonck-Rautio
creator: Taina Lahtinen
rights: Copyright (c) 2025 Nina Tynkkynen, Kirsi Sonck-Rautio, Taina Lahtinen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-06-03
publication date: 2025-06-03
starting page: 102
ending page: 119
doi: 10.30663/ay.146721

Hautausmaa hyvinvointivaltion lähipalveluna maaseutukylissä
type: item
description: Tarkastelemme hautausmaata kylän viimeisenä julkisen vallan tuottamana lähipalveluna. Tutkimme, mikä merkitys hautausmaalla on maaseudun elinvoiman ja toimeentulon kannalta, mistä kylien elävät hautausmaat kertovat, ja miten niiden kautta voi lukea laajoja yhteiskunnallisia muutoksia, kuten hyvinvointivaltion onttoutumista ja markkinoistumista. Tarkastelutapamme yhdistää historiantutkijan ja sosiaalitieteilijän menetelmät sekä dokumentti- ja haastatteluaineistot hyvinvointivaltion palvelurakenteessa tapahtuneiden muutosten tarkasteluun kylähautausmaiden kautta. Ymmärrämme toimeentulon elannon ja rahalla mitattavan toimeentulon ohella arkiseksi elämästä selviytymiseksi, turvaksi ja tietoisuudeksi. Tutkimuskohteenamme ovat Pohjois-Karjalan kylähautausmaat. Esimerkkikylämme Polvijärven Martonvaara ja Tohmajärven Petravaara osoittavat hautausmaiden merkityksen kylän elinvoimalle. Kylähautausmaa on huomaamaton toiminnan paikka. Se yhdistää ja kokoaa kyläläiset monella ennalta arvaamattomalla tavalla, eikä sitä vallitsevan lainsäädännön mukaan voi viedä pois.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: lähipalvelu
  topic: keywords
subject: hyvinvointivaltio
  topic: keywords
subject: hautausmaa
  topic: keywords
subject: kuljeskeleva etnografia
  topic: keywords
subject: julkinen tila
  topic: keywords
subject: kylä
  topic: keywords
subject: Historia
  topic: disciplines
subject: Yhteiskuntapolitiikka
  topic: disciplines
subject: Maaseutututkimus
  topic: disciplines
creator: Ismo Björn
creator: Pirjo Pöllänen
rights: Copyright (c) 2024 Ismo Björn, Pirjo Pöllänen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 50
ending page: 69
doi: 10.30663/ay.143879

Opponent’s statement on the PhD dissertation and the defense of Satu Läheenoja
type: item
description: Satu Lähteenoja’s PhD thesis consists of five published articles and an extensive introduction. The articles make strong, or even major, contributions to research and Satu Lähteenoja’s contribution to the articles is clearly demonstrated. The introduction combines the articles into a whole and through the introduction the contribution is clearly bigger than the sum of the five articles. The defense event speech, Lectio Praecursoria, by Satu Lähteenoja, is published in the same Alue ja Ympäristö issue.
subject: Väitösikkuna
  topic: section
subject: sustainable development
  topic: keywords
subject: design studies
  topic: keywords
subject: transition management
  topic: keywords
subject: sustainability transformation
  topic: keywords
subject: PhD dissertation
  topic: keywords
subject: environmental policy
  topic: disciplines
creator: Per Mickwitz
rights: Copyright (c) 2024 Per Mickwitz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 188
ending page: 189
doi: 10.30663/ay.148407

Asiantuntijuus verkon metsäkeskustelussa
type: item
description: Suomalaiselle julkiselle metsäkeskustelulle on luonteenomaista niin sanottu asiantuntijuuskiista, eli kamppailu siitä, kuka voi osallistua ja millä perusteella. Aikaisemmin tutkimuksen kohteena ovat olleet lähinnä virallinen metsäkeskustelu ja sen osapuolet, mutta artikkelissa katse kohdistuu toisaalle, verkkovälitteiseen kansalaiskeskusteluun metsästä. Lähtöoletuksena on, että tämä keskustelu on julkisen metsäkeskustelun kokonaiskuvassa varsin merkityksellinen. Aineistona ovat keskustelut kuudelta erilaiselta julkiselta kansalaiskeskustelun alustalta. Analyysi selvittää, millaisin kielellisin keinoin ja millaisiin jaettuihin arvoihin perustuen näissä keskusteluissa tuotetaan ja mitätöidään metsäkeskustelun erilaisten osapuolten asiantuntijuutta ja asiantuntijuuden legitiimiä asemaa. Tutkimus osoittaa, että kansalaiskeskustelussa toistuvat metsäkeskusteluun ja asiantuntijuuteen kytkeytyvät jaetut arvot: 1) tieto, 2) järki, 3) luotettavuus, 4) vastuullisuus ja 5) moraali. Asiantuntijuutta edelleen tuotetaan, ylläpidetään ja mitätöidään erilaisin kielellisin keinoin, ja näiden strategioiden käyttövoimana ovat jaetut arvot. Keskusteluista on tunnistettavissa yhteensä kolme diskursiivista strategiaa: 1) autorisointi, 2) rationalisointi ja 3) moralisointi. Näitä täydennetään ja haastetaan 4) tarinallistamisen ja 5) kompromissipuheen avulla. Strategiat toimivat usein toistensa vastinkappaleina, ja niiden kautta erilaiset jaetut arvot asettuvat vastakkain. Kokonaisuudessaan analyysi osoittaa, että metsäkeskustelun erilaiset osapuolet tulevat arvioiduiksi eri tavalla, erilaisiin arvoihin perustuen, ja heidän asiantuntijuuttaan tuotetaan ja mitätöidään toisistaan poikkeavin keinoin. Vaikka alustoilla vallitsee kiistely asiantuntijuudesta, niin sanotuilta aiheohjautuvilta alustoilta on tunnistettavissa monimutkaista ja moniäänistä vuoropuhelua sekä kompromissipuhetta, joka tähtää ideologisten ääriasetelmien purkamiseen.
subject: Artikkelit
  topic: section
subject: verkkovälitteinen kansalaiskeskustelu
  topic: keywords
subject: metsäkeskustelu
  topic: keywords
subject: diskursiiviset legitimaatiostrategiat
  topic: keywords
subject: asiantuntijuus
  topic: keywords
subject: mediatutkimus
  topic: disciplines
subject: ympäristötutkimus
  topic: disciplines
creator: Veera Kangaspunta
rights: Copyright (c) 2024 Veera Kangaspunta https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2024-12-12
publication date: 2024-12-12
starting page: 70
ending page: 95
doi: 10.30663/ay.148293